Szenzációs felfedezés: római kori település nyomait találták meg a Pilisben
Egy hete ért véget az ELTE BTK Régészeti Intézetének ásatása Pilisszentivánon. A két héten keresztül zajló ásatás során lelkes önkéntesek is segítették a csoportot. A munka során egy római kori falu kincsei és épületei kerültek elő.
Az ELTE BTK Régészettudományi Intézet Ásónyomon blogja szerint a lelőhely páratlan Magyarországon, hiszen az erdei környezetben feltárt római kori települések száma elenyésző. A falu állítólag Aquincum északnyugati hátországában, a Hársas-forrás környékén, egy természetes teraszon található. A lelőhelyet 2009-ben Marlok Tamás azonosította, és 2014-2018 között történt a feltárás, számolt be róla a Lelépő.
Idén ismét megkezdődtek a munkálatok, hiszen a Pázmány Péter Katolikus Egyetem önkormányzati támogatással talajradaros felmérést végzett. Emellett a Lumen Drone Services saját költségén, Simon Bence vezetésével légi lézeres felületfelmérést (LiDAR) hajtott végre a helyszínen.
Az Ásónyomon szerint az idei ásatás célja a 2014 és 2018 között a felmenő út mentén azonosított épületek alaprajzának és a település időrendjének tisztázása volt. Az október végi ásatás során 166 négyzetmétert szondáztak meg. Valamivel több mint 350 négyzetméteren tisztítási és kisebb bontási munkálatokat végeztek, hogy meghatározzák a korábban feltárt falak vonalvezetését.
Három épületet tártak fel a Pilisben
A három feltárt épület nem lakó-, hanem mezőgazdasági épület volt, mivel csak néhány tetőcserép került elő. Az erózió vagy a feltárás miatt az egyetlen dokumentált maradvány az alapozások kötőanyag nélküli kősorai. Hasonló okból kifolyólag csak a nyugati épületben találtak járószintet.
A középső, legnagyobb épület eredetileg a római kori vidéki településekre jellemző egyharmad-kétharmad osztású, téglalap alaprajzú volt, két helyiséggel kiegészítve. A déli szárny sarkában egy mészkővel és zúzott kerámiaréteggel ellátott fűtő- és sütőkemencét találtak.
A feltárás során az út felszínét is megszondázták, amely körülbelül 5-6 méter széles. Elszórt régészeti leleteken kívül nem találtak útfelületet.
Valódi ókori római kincsekre leltek
A hőn várt keltákat nem sikerült a feltáráson azonosítani, de igen korai, 1-2. század fordulójára tehető, kézzel formált, látszólag régészeti kontextus nélküli, bennszülött jellegű edények kerültek elő a középső épület alapozási szintje alól…
Hozzáteszik, hogy találtak egy ritka ép pecsétlőt is, amely fazekasműhelyre utal. Egy üvegpalack töredékei és pecsétes pannóniai kerámiák Aquincummal való kapcsolatra utaltak. Az információk alapján a vidéki település a római megszállástól a 3. század végéig virágzott.
Érdemes elolvasni:
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Hogyan képes áramot előállítani az elektromos angolna?
Valóban őszintébbek vagyunk, ha alkoholt fogyasztunk?
Szupernóvákat észleltek az univerzum gyerekkorából
Vandál harcosok sírját tárták fel Lengyelországban
Az észak-koreai hotel, amely felemésztette az ország GDP-jének 5%-át, de vendége még nem volt
A Hold vulkánjai még a dinoszauruszok korában is aktívak voltak