Az India partjainál talált elsüllyedt város átírhatja az emberiség történelmét
Nyugat-India partjainál a régészek egy több mint nyolc kilométer hosszú és három kilométer széles, kiterjedt víz alatti városnak tűnő területet tártak fel. A Khambhat-öbölben (vagy Cambay-öbölben) 37 méterrel a felszín alatt fekvő maradványok potenciálisan átformálhatják az ősi civilizációkról alkotott elképzeléseinket.
Az indiai Nemzeti Óceántechnológiai Intézet (NIOT) által még 2000 decemberében, rutinszerű szennyezettségi felmérés során feltárt, elsüllyedt komplexum jelentős tudományos vitát váltott ki koráról és jelentőségéről, írta akkor a BBC.
Lehet, hogy nem Mezopotámia, hanem India a civilizáció bölcsője?
Az Indy100 jelentése szerint a NIOT szakemberei szonár segítségével hatalmas geometriai struktúrákat talált az óceánfenéken.
A TheArchaeologist szerint ezt követő feltárások során leleteket találtak, többek között kerámiákat, gyöngyöket, szobrokat, sőt emberi maradványokat is, amelyek a radiokarbonos vizsgálat szerint 9500 évesek.
Murli Manohar Joshi volt indiai tudományos és technológiai miniszter volt az, aki 2001-ben bejelentette a felfedezést.
Az ő elméletei szerint ez az ősi metropolisz már a híres bronzkori Indus-völgyi civilizáció előtt is létezhetett, és ezzel az emberi urbanizáció lehetséges bölcsőjeként tartja számon.
A NIOT tudományos csapatának vezető geológusa, Badrinaryan Badrinaryan az Archaeology Online-ban azt állítja, hogy ezek a leletek megkérdőjelezik a hagyományos kronológiát.
Meggyőződése szerint egy kifinomult őskori társadalomra leltek, amelyet az utolsó jégkorszak végén a tengerszint emelkedése miatt víz alá került.
![India régészet történelem](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/04/Gujarat_satellite_view.jpg)
A Khambhat-öböl műholdfelvétele. Wikimedia
Azonban nem minden szakértő ilyen bizakodó. Iravatham Mahadevan, az indusi szövegek egyik vezető szaktekintélye elismeri az ember alkotta építményeket. Viszont kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy valóban minden lelet a területről származik, és nem odahurcolták-e őket.
Hasonlóképpen, kérdések merülnek fel a kormeghatározási módszerek megbízhatóságával és magával a lelőhellyel kapcsolatban is – jegyzi meg Akso Parpola, a Helsinki Egyetem munkatársa.
Bár vannak olyanok, akik teljes paradigmaváltást várnak a felfedezéstől, Justin Morris, a British Museum munkatársa hangsúlyozza, hogy további vizsgálatokra van szükség, mielőtt véglegesen egy 9 ezer éves közösségnek tulajdonítanák a lelőhelyet.
A víz alatti régészetnek ráadásul megvannak a maga buktatói, amelyek késleltetik a végleges megállapításokat. A folyamatos viták közepette az igazság keresése továbbra is folytatódik. Joshi hangsúlyozza, hogy milyen az ősi civilizáció sorsának feltárása, és ezzel nincs egyedül.
Érdemes elolvasni:
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Ennyire szeretik a magyarok a sört: itt van a globális fogyasztási rangsor
A valaha talált legnagyobb aranyrög annyit nyom, mint egy felnőtt ember
Mi az a Fehér Cápa Kávézó, és miért töltenek ott évi 100 napot a ragadozók?
A Naprendszer legnagyobb holdját 20-szor nagyobb aszteroida találta el, mint amely kiirtotta a dinoszauruszokat
Putyin szerint elképzelni sem tudjuk, milyen lesz, amikor csapást mérnek Európára
Víztölcsér: Mi az a félelmetes jelenség, amely a Bayesian luxusjachtot is elsüllyesztette?