Ilyen bizonytalan időkben jogos a “mi lenne, ha” kérdés. Mit tehetsz tehát Magyarországon, hogy megmenekülj egy nukleáris katasztrófa esetén? Vannak-e tervei a kormánynak egy ilyen esetre? Hány óvóhely van, ahol az állampolgárok elférnek? A válaszok sok változótól függnek, de ebben a cikkben megpróbálunk egy áttekintést adni arról, hogy mi történhet.
Miközben világszerte nő a feszültség, az emberek tudni akarják, hogy biztonságban lennének-e egy nukleáris támadás esetén vagy sem. Ukrajnában kálium-jód tablettákkal felszerelt evakuációs központok készülnek. Németországban felújítják a már meglévő óvóhelyeket, amelyekből 599 van. Azt is átvizsgálták, hogy a földalatti létesítményeket, például pincéket, parkolóházakat vagy metróállomásokat használhatnák-e vagy sem. Észtországban táblák jelzik, hogy az emberek hol találják a legközelebbi óvóhelyet. Lengyelországban pedig a 62 000 óvóhely állapotát ellenőrizték — írja a Daily News Hungary.
Romániában még jódtablettákat is osztottak még korábban a biztonság kedvéért. Nem mintha egy atomrobbanás elől el lehetne rejtőzni, de a sugárzás láthatatlan lehet. Tehát bármilyen forgatókönyv esetén, ahol a sugárzás veszélyt jelentene, Magyarországnak lenne róla információja. Az Európai Radiológiai Adatcsere Platformnak köszönhetően létezik egy korai figyelmeztető rendszer, ahol 39 ország osztja meg a radiológiai adatokkal kapcsolatos információkat. Más korai előrejelző rendszerek is működnek, amelyek folyamatosan figyelik a helyzetet. De előrejelzéseket is tudnak adni az elkövetkező 24 órára.
Hová lehet menni atomtámadás esetén?
Budapesten 3500 óvóhely van, ezek nagy részét bérbe adják. Szükség esetén azonban ezeket 48 óra alatt óvóhelyekre lehet alakítani. A régi óvóhelyek mellett újak is vannak, mivel a bevásárlóközpontok és üzletközpontok parkolóházakkal rendelkeznek. Ezeket úgy építették meg, hogy szükség esetén polgári védelemre is használhatók legyenek. A meglévő óvóhelyek, mint a metróállomások, pincék, garázsok és más ismert óvóhelyek körülbelül 600 000-700 000 lakos befogadására alkalmasak. A négy metróvonal közül csak az M2 és az M3 vonalak működhetnek óvóhelyként.
A Budai Vár alatt hosszú, egymásba nyúló barlangrendszer húzódik. Itt rejtőzött el körülbelül 10 000 ember a második világháború alatt. Egy nukleáris támadás esetén azonban nem ez lehet a legjobb választás. Az ország különböző településein négy kormányzati bunker is található, amelyek a K-I-től K-IV-ig terjedő sorrendben kapták a nevüket. A harmadik közvetlenül a K-III alatt fekszik, amely egy 7000 négyzetméteres komplexum. Ha ne adj’ isten, a helyzet rosszabbodna, akkor az út mentén további óvóhelyeket lehetne feltárni, vagy akár gyorsan felújítani.
Ezeket a cikkeket is érdemes elolvasni:
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Ennyire szeretik a magyarok a sört: itt van a globális fogyasztási rangsor
A valaha talált legnagyobb aranyrög annyit nyom, mint egy felnőtt ember
Mi az a Fehér Cápa Kávézó, és miért töltenek ott évi 100 napot a ragadozók?
A Naprendszer legnagyobb holdját 20-szor nagyobb aszteroida találta el, mint amely kiirtotta a dinoszauruszokat
Putyin szerint elképzelni sem tudjuk, milyen lesz, amikor csapást mérnek Európára
Víztölcsér: Mi az a félelmetes jelenség, amely a Bayesian luxusjachtot is elsüllyesztette?