Hirsch Zoltán túl kicsi sárga csillag miatt kapott büntetést
Hirsch Zoltán neve manapság alighanem keveseknek mond valamit. A két világháború között azonban rengetegen megismerhették a nevét, miután a cirkuszművészet egyik legnagyobb alakjává vált Zoli bohóc néven. Nemcsak idehaza, hanem szerte a világban sikert arattak a fellépései. Sorsa azonban tragikus véget ért, amikor amikor elkezdődött a zsidók üldözése.
Hirsch Zoltán Zoli bohóc lesz
Hirsch Zoltán 1885. február 6-án született Dombóváron, egy szegény zsidó család sarjaként. Születése után több évet töltött kórházban angolkór miatt. Törpe növésű maradt, ami miatt gyermekkorában sokszor bántották a kortársai, de nagyapja, egy bátaszéki kocsmáros, megpróbálta ellensúlyozni ezeket.
![](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/05/A-Schmidt-vendeglo-Dombovaron-1903-bol-Wikipedia.jpg)
A Schmidt vendéglő Dombóváron 1903-ból, a kép illusztráció. (Wikipédia)
A szülei taníttatták volna, de Hirsch Zoltán jobban érdeklődőtt a cirkusz iránt. Noha bádogos lett belőle, inkább a pécsi cirkusz körül végzett el mindennapos munkákat. Az így félretett pénzéből végül merész lépésre határozta el magát: felutazott Budapestre és a cirkuszosok és artisták kedvenc kávéházaiban töltötte az idejét. Az ott szerzett tapasztalatai alapján jelmezeket csináltatott, fényképekben lefotózta magát és ezeket küldte el szerte Európába.
![](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/05/Idosebb-Max-Schumann-Circopedia.jpg)
Idősebb Max Schumann (Circopedia)
Először az amszterdami Max Schuman cirkusz szerződtette. Hamarosan azonban híressé vált, németországi, majd a világ számos pontján található cirkuszokban lépett fel. Magyarországon 1914-től Könyöt Adolf sátrában, majd a Beketow Cirkuszban és Barokaldinál lehetett látni. Beketownál hívta magát először Zoli bohócnak, a korábbi Fips művésznév helyett.
Hirsch Zoltán, aki nem úszta meg a zsidóüldözést
Zoli bohóc szerepelt némafilmekben is, de mégis egész életében alapvetően ragaszkodott a magyarországi fellépésekhez. Egy alkalommal fellépése után egy szegényesebb munkásember kérte, hogy vidítsa fel a haldokló gyermekét, amit elvállalt honorárium nélkül. A nevettetés sikerrel járt, mert később amikor újra találkozott az édesapával, az örömmel újságolta, hogy a gyermeke jobban lett.
A hazai légkör azonban alaposan megváltozott. A zsidótörvények korlátozták a zsidók alkalmazását, így nehéz időszak köszöntött a zsidó származású művészekre, többek között Zoli bohócra is. A bevételei elapadtak. A helyzetét nem segítették az olyan esetek sem, mikor 21 ezer pengőért hamis drágakövet vásárolt egy csalótól.
![](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/05/Sarga-csillagot-viselo-zsidok-a-budapesti-Wesselenyi-utcaban-Wikipedia.jpg)
Sárga csillagot viselő zsidók a budapesti Wesselényi utcában (Wikipédia)
Hogy megélhetését biztosítsa, könyvet írt, amit személyesen árult, dedikálva. Ám 1944 júniuában letartóztatták. A rendőr szerint ugyanis az előírásokkal ellentétben túl kicsi sárga csillagot viselt. Zoli bohóc tréfásan azzal érvelt, hogy kis embernek kisebb csillag jár. Ezzel azonban szabálysértést követett el, ráadásul tiltott könyvkereskedéssel is megvádolták, hiszen engedély nélkül árulta a saját könyvét. Az erről szóló híradások egyébként meglehetősen ellenségesek. Gazdag zsidónak írják le, aki egy zsidó újságíróval íratta meg a könyvét, nagy háza és szép birtoka van, a könyvéből pedig még tovább gazdagodott. A valóság azonban ettől ekkor már igen távol állt.
Mi történt Zoli bohóccal?
Haláláról ellentmondásos információk maradtak fent. A visszaemlékezések szerint annyi bizonyosnak tűnik, hogy sok sorstársával együtt bekerült az auschwitz-birkenaui koncentrációs táborba. Állítólag ott arra kényszerítették, hogy portási egyenruhában és cilinderben álljon a lágerban és integessen az arra elhaladó SS-tiszteknek.
![](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/05/Hirsch-Zoltan-emlektablaja-Dombovarott-Wikipedia.jpg)
Hirsch Zoltán emléktáblája Dombóvárott (Wikipédia)
Egy másik fennmaradt történet szerint gyerekekkel együtt végezték ki. A vele együtt gázkamrába küldött gyerekcsapatot az utolsó pillanatig próbálta vidítani. De keringett róla más szóbeszéd is, a Kecskeméti Lapok 1945. június 10-i száma tudni vélte, hogy a koncentrációs táborban megőrült.
![](https://hellomagyar.hu/wp-content/uploads/2024/05/A-Hirado-mozi-1940-ben-Fortepan-Vaskapu-utca-1-838x1024.jpg)
A Híradó mozi 1940-ben (Fortepan/Vaskapu utca)
A halálával kapcsolatban elterjedt egy olyan történet is, hogy 1946 augusztusában elgázolta a villamos. A baleset az Erzsébet körúton a Híradó mozi előtt történt. Azonban majdnem ugyanolyan gyorsan el is terjedt a hír, hogy nem ő, hanem az “új” Zoli bohóc, Kohut Géza vált a baleset áldozatává. Hogy a valódi Zoli bohóc mikor halt meg, azt sajnos nem tudni. Emlékét a könyve fennmaradt példányai őrzik a mai napig.
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Ennyire szeretik a magyarok a sört: itt van a globális fogyasztási rangsor
A valaha talált legnagyobb aranyrög annyit nyom, mint egy felnőtt ember
Mi az a Fehér Cápa Kávézó, és miért töltenek ott évi 100 napot a ragadozók?
A Naprendszer legnagyobb holdját 20-szor nagyobb aszteroida találta el, mint amely kiirtotta a dinoszauruszokat
Putyin szerint elképzelni sem tudjuk, milyen lesz, amikor csapást mérnek Európára
Víztölcsér: Mi az a félelmetes jelenség, amely a Bayesian luxusjachtot is elsüllyesztette?