Még a 19. században is vudu-rituálékat tartottak a király palotájában
Tanulmány igazolja, hogy Ghezo király palotája véres vudu-rituálék helyszíne volt.
A Proteomics című folyóiratban megjelent tanulmány új bizonyítékokat mutat be arra vonatkozóan, hogy Ghezo király palotájában voodoo vérrituálékat végeztek.
Ghezo uralkodása
Ghezo 1818-tól 1858-ig volt Dahomey (a mai Benini Köztársaság) királya. Benin politikai egységként a 19. század végén a francia gyarmati hódítással jött létre, írja a Britannica. A gyarmatosítás előtti időszakban a terület számos független államból állt, amelyek nyelvileg és kulturálisan különböztek egymástól. A 16. és 17. században e terület legerősebb állama az Allada (Ardra) királyság volt, de a 18. és 19. században helyét Dahomey vette át.
Ghezo uralkodását több fontos katonai győzelem, belpolitikai elégedetlenség és a rabszolga-kereskedelem gazdaságának átalakítása határozta meg. Királysága fontos regionális hatalom volt, amelynek belföldi gazdasága a hódításokra és a rabszolgamunkára épült.
A szomszédos nemzetek elleni rajtaütések foglyul ejtett rabszolgákat biztosítottak, akiket európai árukra cseréltek el. Egyes rabszolgákat Dahomey királyi ültetvényein is kényszermunkára kényszerítettek, vagy emberáldozatokban ölték meg őket az ünnepségek alkalmával.
A vudu tetthely
Ghezo király palotája Abomey városában található, amely Dahomey egykori fővárosa és a mai Benin déli részén fekvő Zou megye fővárosa.
A legenda szerint a palota több építményének falát 41 áldozat vérével kevert vörös olaj és csillogó víz keverékéből készítették (a 41 a vudu szent száma).
A halotti anyagból származó mintákat két szent kunyhóból vették, amelyek a palotakomplexumon belül sajátos temetkezési építményekként szolgáltak, írja a Heritage Daily. A kutatók metaproteomikai elemzést végeztek a mintákon, amely különböző organizmusok nyomait mutatta ki, köztük számos olyan indikátort, amely emberi és baromfivér jelenlétéről tanúskodik.
Középpontban a vér
A vér a vudu rituálék szerves részét képezi, míg az állati vért (különösen a csirkevért) egy fétis (totem vagy faszobor) megelevenítésére használják.
A tanulmány szerzői hozzátették: „A fehérjeanyagok átfogó leltárát a vudu felszentelési és életerő-fenntartási rituálék régészeti rekonstrukciójához használtuk fel. Számos mutató igazolta az emberi és baromfivér nyomainak jelenlétét a begyűjtött anyagban. Így megerősítettük, hogy a falkötőanyag emberi vérből készült, amire nukleinsav-szekvenálási megközelítésekkel nem lehetett volna következtetni.”
Ez is érdekelhet:
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Ennyire szeretik a magyarok a sört: itt van a globális fogyasztási rangsor
A valaha talált legnagyobb aranyrög annyit nyom, mint egy felnőtt ember
Mi az a Fehér Cápa Kávézó, és miért töltenek ott évi 100 napot a ragadozók?
A Naprendszer legnagyobb holdját 20-szor nagyobb aszteroida találta el, mint amely kiirtotta a dinoszauruszokat
Putyin szerint elképzelni sem tudjuk, milyen lesz, amikor csapást mérnek Európára
Víztölcsér: Mi az a félelmetes jelenség, amely a Bayesian luxusjachtot is elsüllyesztette?