A hipnózis a tudomány szerint is igazi – ezért
Létezik hipnózis vagy sem? A válasz igen, de a magyarázatot azért érdemes meghalgatnunk.
A hipnózis a legszélesebb körben félrevezetett gyakorlatok közé tartozik a pszichológiában és a rokon tudományágakban, írták Steven Jay Lynn, Madeline Stein és Devin Terhune kísérleti pszichológusok a BJPsych Advances folyóiratban. „Különösen szembetűnő eltérés mutatkozik aközött, hogy a hipnózist hogyan használják klinikai körülmények között, hogyan értelmezik a kortárs tudományos kutatásban, illetve hogyan ábrázolják a populáris kultúrában.”
Mit mond a tudomány?
„Több mint száz éve heves vita folyik erről a kérdésről” – írta Claire Jack terapeuta a Psychology Today 2022-es cikkében. Az állapot teoretikusai úgy vélik, hogy a hipnózisnak van egy egyedülálló állapota, és ennek az állapotnak az elérése elengedhetetlen a pozitív terápiás eredményhez. A kritikusok szerint viszont az emberek magára veszik a „hipnotizált” szerepét, ugyanúgy, ahogyan valaki sokféle más szerepet vállal az életében.
Nem arról van szó, hogy bárki is játszik. A „hipnotizált” személy valóban elhiszi, hogy ez megtörténik vele – de a „nem állapot” teoretikusai azt állítják, hogy az általuk tapasztalt hatások prózaibb tényezőkre vezethetők vissza, mint valami megváltozott tudatállapotra. Ahogy Lynn, Stein és Terhune fogalmaz: „Nincs szilárd neurofiziológiai bizonyíték annak bizonyítására, hogy a hipnózis egy különleges vagy egyedi állapot.”
A hipnózis bizonyítékai
Bármi is legyen a dolog igazsága, egy dolog biztos: a hipnotizálás több, mint egy trükk.
„Három agyi régiót azonosítottunk, amelyek aktivitása és funkcionális kapcsolódási képessége megváltozik a hipnózis során” – írta a stanfordi pszichiátriai és viselkedéstudományi professzor, David Spiegel által vezetett csapat egy 2016-os tanulmányában. „Az eredmények nyilvánvalóak voltak azok között, akik magas hipnotizálhatóságot mutattak, és különböztek a memória és a pihenés körülményeitől.”
Felfedezték, hogy hipnózis alatt a dorsalis elülső cingulumnak nevezett régióban – amely az agyban a dolgok észrevételéért felelős hálózat része – lecsökken az aktivitás. Valószínűleg az inaktivitás eredményezi a hipnotizált személy cselekedetei és tudatossága közötti kapcsolat megszakadását is.
Az érzelmekre is hat
Mindeközben a dorsolaterális prefrontális kéreg és az insula – az agy azon területe, amely általában több érzelmi vagy szenzoros funkcióhoz kapcsolódnak – közötti kapcsolatok megnövekedtek. Összességében egy olyan képet fest, amely szívesen elfogadja a külső javaslatokat, és nem túlságosan törődik azzal, hogy időt vagy energiát töltsön ezzel kapcsolatban.
„A hipnózis a pszichoterápia legrégebbi nyugati formája, de lógó órák és lila köpenyek ecsettel kenték be” – mondta Spiegel. „Valójában ez egy nagyon hatékony eszköz annak megváltoztatására, ahogyan elménket az észlelés és a testünk irányítására használjuk.”
Orvosi alkalmazás
Többről van szó, mint pusztán agyvizsgálatokról, amelyek a hipnotizálás hitelességére utalnak. Bár sokan valószínűleg visszautasítanák azt a sebészt, aki azt javasolta, hogy hagyjuk abba az általános érzéstelenítést a műtét során a hipnózis javára, a bizonyítékok arra utalnak, hogy az utóbbi lehetőség alkalmazása jó megoldás lehet a fájdalomcsillapítás és a gyógyulási idő szempontjából.
„Segíti a betegeket a szorongás és a stressz csökkentésében, a fájdalom csillapításában, valamint a beavatkozás utáni felépülésben” – mondta Mareike Holler, a Jénai Egyetemi Kórház hallgatója, a hipnózis lehetséges előnyeiről szóló hatalmas metaanalízist végző csapat tagja.
Több lehetőség rejlik benne
Eközben a speciális hipnoterápia évtizedek óta az egyik leghatékonyabb kezelési lehetőség az irritábilis bélszindrómában, amely egyetlen metaanalízisben a betegek több mint felénél enyhíti a tüneteket. Rendkívül hatékony lehet a krónikus fájdalmak enyhítésében is.
„Klinikai pszichológusként az a személyes elképzelésem, hogy a jövőben bejönnek a betegek, bemennek egy gyors, non-invazív agystimulációs kezelésbe, majd bemennek a pszichológushoz” – Afik Faerman, a Stanford Egyetem kutatója.
A konklúzió
Tagadhatatlan, hogy a hipnotizálás „valódi” abban az értelemben, hogy megfigyelhető, mérhető változásokat idéz elő az agyban és a testben. De a köztünk lévő szkeptikusok tiltakozhatnak, így a cukortabletta is. Nem lehet, hogy mindez egyszerűen a placebo-hatás megnyilvánulása?
Ez egy összetett kérdés. Végtére is, minden bizonnyal jól elfogadott tény, hogy a hipnotizálásnak sok közös vonása van a placebóval – mindkettő a páciens elvárásainak manipulálásán alapul, hogy terápiás hatást érjen el. És annak ellenére, hogy a placebókról elterjedt kép a megtévesztés hatását követeli meg, az úgynevezett „nyílt címkés placebókról” – amelyekben a páciensnek egyenesen azt mondják, hogy cukortablettát kap – többször is bebizonyosodott, hogy hatékonyak különböző betegségek kezelésében.
Tehát mi választja el egymástól a kettőt?
Lehetséges, hogy nem sok. A placebóra adott válasz esetén „egy hatástalan gyógyszer vagy terápiás kezelés pusztán azért előnyös, mert hisszük, hogy működni fog” – írja Terhune és Lynn a The Conversationben. „Ebben a megvilágításban talán a hipnózis mégsem olyan bizarr. A hipnózisra adott, szenzációsnak tűnő válaszok csak feltűnő példái a szuggesztió és a hiedelmek erejének, amelyek alakítják észlelésünket és viselkedésünket.”
Ez is érdekelhet:
itt tudod támogatni az oldalunkat
Érdemes elolvasni
Ennyire szeretik a magyarok a sört: itt van a globális fogyasztási rangsor
A valaha talált legnagyobb aranyrög annyit nyom, mint egy felnőtt ember
Mi az a Fehér Cápa Kávézó, és miért töltenek ott évi 100 napot a ragadozók?
A Naprendszer legnagyobb holdját 20-szor nagyobb aszteroida találta el, mint amely kiirtotta a dinoszauruszokat
Putyin szerint elképzelni sem tudjuk, milyen lesz, amikor csapást mérnek Európára
Víztölcsér: Mi az a félelmetes jelenség, amely a Bayesian luxusjachtot is elsüllyesztette?